![](https://zuns.me/sites/default/files/prosvjetni-rad/images/NS%202.jpeg.png)
U Rektoratu Univerziteta Crne Gore u Podgorici danas je počeo dvodnevni naučni simpozijum „Nauka i male zemlje: Sinergija dijaspore, matice i prijatelja Crne Gore“ koji je okupio brojne naučnike sa ovih prostora koji rade u svijetu na prestižnim naučnim i obrazovnim institucijama, kao i plenarnog predavača nobelovca Dena Šehtmana.
Skup organizuju UCG i Crnogorska akademija nauka i umjetnosti (CANU).
Rektor Univerziteta prof. dr Vladimir Božović kazao je da, iako naslov određuje okvir ove konferencije, ona nema samo naučni karakter.
„Ona je po svom sadržaju, a potpuno sam siguran i po odjecima koje će imati, zlata vrijedna poruka – da možemo“, istakao je on.
Božović je izrazio vjerovanje da Crna Gora ima potencijal koji daleko nadmašuje statističke parametre kojima se suvoparno enciklopedijski opisuje.
„Naša snaga i značaj se može mjeriti i time koga možemo da privučemo i okupimo. Dovoljno je pogledati spisak onih koji će ovdje govoriti i jasno je – u pitanju je naučni događaj elitnog svjetskog nivoa. Time svjedočimo njegoševsku poruku, misao lovćenskog genija iz nešto drugačijeg ugla. Onoliko koliko je lako iz grmena velikog izaći na svjetsku pozornicu, toliko je teško iz male zemlje skromne naučne tradicije. Zaista je teško, ali je moguće, potvrđuju lavovi nauke i znanja, okupljeni u ovoj sali, na ovoj konferenciji“, naglasio je on.
Rektor Božović je poručio mladim kolegama koji su ove godine zakoračili na Univerzitet Crne Gore, da budu odgovorni prema sebi, da ne dopuste da budu radna snaga za ostvarenje tuđih snova.
„To što smo mala zajednica ne znači da ne treba da se borimo da bi bili najbolji u onom što radimo. Možda je nama zato teže, ali su zato plodovi uspjeha slađi i dugotrajniji“, rekao je on.
Prema njegovim riječima, vrijednost nauke ne smije biti u znanju koje se hladno niže u spratovima vremena, bez topline za život društva, ali odgovornosti za čovjeka i njegove potrebe.
„Ne želimo visokotehnološku, apatičnu i hladnokrvnu civilizaciju u kojoj je čovjek puka statistička jedinica, pa čak i višak. Duboko vjerujem da je nauci potreban danas povratak smislu u humanističkom okviru, što je i njeno rodno mjesto. Isto toliko vjerujem da je ova konferencija korak u tom pravcu“, rekao je Božović.
„Ako svake godine budemo okupljali naučnu elitu kao što smo to uradili zahvaljujući ogormnom entuzijazmu i trudu uvaženog profesora i prijatelja Veljka Milutinovića, onda Crna Gora neće biti samo divna turistička zemlja, pa ćemo ovim silnim planinama dodati i neke eminientne naučne vrhove“, zaključio je on.
Profesoru Milutinoviću zahvalio je i predsjednik CANU akademik Dragan K. Vukčević.
„Kasno smo kao društvo i država zakoračili na put koji vodi iz sela u grad, sa njive u frabriku i iz crkve u školu. Cijenu zakašnjele moderne plaćamo i danas. Prema mom sudu neznanje je najveći problem savremene Crne Gore. Teško shvatamo da su institucije krovovi pod kojima se oblikuje kultura jednog društva i njegove države i teško prihvatamo da je planiranje elita oblikovanje sopstvene budućnosti. Zbog nedostatka tih institucija naše nekadašnje elite oblikovane su i stvarane van Crne Gore“, rekao je Vukčević.
On je kazao da su mnogi od prisutnih naučnika na skupu potomci ljudi koji su otišli iz zemlje, i istakao da su svojim dolaskom učinili čast i CANU i UCG i Crnoj Gori, i dodao da u Crnoj Gori sazrijeva svijest da je kultura posljednja odbrana države, profesionalizam najbolji oblik patriotizma, a ulaganje u znanje od presudne važnosti.
Učesnike skupa pozdravila je i ministraka nauke i tehnološkog razvoja prof. dr Biljana Šćepanović:
„Jesmo mala država – teritorijom, populacijom… Ali, ta mala država ima svoje djeliće, svoje predstavnike širom svijeta, koji govore univerzalnim jezikom – jezikom nauke. I srećna je što je nisu zaboravili, što ne samo da održavaju i jačaju svoje veze sa njom, već i pomažu da uspostavi naučnu konekciju sa drugim državama, da se crnogorske naučnoistraživačke ustanove i istraživači povežu i sarađuju sa svojim kolegama širom svijeta“, naglasila je ona.
Nobelovac Den Šehtman održao je inspirativnu prezentaciju na temu „Demografija, tehnološko poduzetništvo i budućnost Crne Gore“. Rješenje za razvoj malih zemalja, on vidi u ulaganju u obrazovanje na svim nivoima, sa posebnim akcentom na ulaganje u nauku i razvijanje tehnološkog preduzetništva.
Kako je kazao, startapovi su ti koji kreiraju nova zaposlenja.
Na Tehnionu, Izraelskom institutu tehnologije, tokom osamdesetih, profesor Šehtman je osnovao i vodio predmet na temu tehnološkog preduzetništva koji i danas postoji, kao uspješan model obrazovanja mladih ljudi kako da realizuju sve startap zamisli.
U diskusiji koja je uslijedila nakon izlaganja, Šehtman je davao savjete i odgovore na postavljena pitanja.
Simpozijum će se nastaviti i sjutra, izlaganjima eminentnih imena iz svijeta nauke.
Lj. V.