![](https://zuns.me/sites/default/files/prosvjetni-rad/images/bo%C5%BEovi%C4%87.jpg_0.png)
Rektor Univerziteta Crne Gore (UCG) prof. dr Vladimir Božović kazao je da UCG ima set svojih predloga, odnosno rješenja koja traži da se uvrste u novi zakon o visokom obrazovanju, od kojih je i taj da im se omogući da upisuju samofinansirajuće studente u skladu sa brojem predviđenim licencom.
Božović je istakao da državni budžet nije dovoljan za funkcionisanje UCG, zbog čega im godišnje fali četiri ili pet miliona eura, koje sada nadomještaju iz sopstvenih sredstava, odnosno projekata za tržište.
„Zakon je prethodnih godina imao takvu sudbinu da su pravljeni nacrti, više njih, ali sticajem određenih političkih okolnosti, vraćali smo se unazad i koliko sada razumijem, formirana je nova radna grupa u Ministarstvu prosvjete, nauke i inovacija. Mi smo delegirali svoje predstavnike i imamo set predloga. UCG se, između ostalog, zalaže za određenu metodologiju kojom ćemo utvrditi cijenu koštanja studija na pojedinim studijskim programima, koja je različita i zavisi od njihovih specifičnosti. Nakon što utvrdimo jednu takvu metodologiju, mi ćemo vrlo jasno znati, po opredjeljivanju budžeta, koliko država zaista želi da finansira studenata. Naravno, to je limitirano brojem koji je utvrđen licencom. Šta je naš zahtjev? Ukoliko se država opredijeli, primjera radi, da od 100 mogućih upisanih studenata finansira 80, da se UCG dozvoli mogućnost da od te brojke, do gornjeg limita datog po licenci, može da upiše određeni broj sufinansirajućih studenata. Mislim da time ne narušavamo nijedan temeljni princip kada je riječ o kvalitetu, ali i vođenju računa o socijalnoj politici i dostignutim standardima, a smatramo da na taj način možemo bitno popraviti ove finansijske bilanse. Od toga zavise mnogi elementi života Univerziteta“, istakao je Božović.
Na pitanje o visini izdvajanja sredstava iz državnog budžeta, istakao je da će se teško naći neki budžetski korisnik koji je zadovoljan.
„Primjera radi, Univerzitet u Ljubljani je po broju studenata dva puta veći, a njihov godišnji budžet je 350 miliona eura, a naš 34,8. Naravno, uvažavam sve moguće okolnosti ekonomskog i privrednog sistema, međutim, sama ta činjenica dovoljno govori kada je riječ o realnim potrebama UCG. Naravno, razumijem i situaciju u kojoj se nalazi cijela zemlja. Mislim da treba postepeno povećavati izdvajanje sredstava prvenstveno za naučnoistraživački rad. Za ostale segmente rada i života UCG mi uglavnom možemo da pokrijemo postojećim sredstvima, ali naučnoistraživački rad zahtijeva malo veća ulaganja. Ako se vratimo korak unazad, na pitanje izvora finansiranja UCG, mi se u najvećem procentu oslanjamo na budžet, a jedan od razloga je taj što je reformom 2017. godine, odnosno tadašnjim Zakonom o visokom obrazovanju, UCG onemogućen da upisuje jedan broj sufinansirajućih studenata”, istakao je Božović.
Povodom navoda se sa UCG ne može čuti kritika društvenih pojava i prilika, Božović je poručio da UCG, kao javna institucija, mora da trpi određene vrste kritika, što u određenim segmentima smatraju podsticajnim.
„Mi smo se opredijelili i čini mi se da smo to radili vrlo dosljedno, sistematično, posljednje tri godine, da kroz sistem javnih tribina, na kojima bi vrlo kompetentno i odgovorno, shodno određenim akademskim standardima, tretirali određene teme i slali neke poruke koje bi bile interesantne cjelokupnoj javnosti i donosiocima odluka“, kazao je Božović, dodajući da je interesovanje medija za takve skupove bilo minimalno.
On je ocijenio da „takav način obraćanja u sebi možda ne sadrži one elemente koji su medijski potpuno atraktivni“.
„Ali, to je prosto dio nečeg što imamo na univerzitetima generalno. Mi moramo da se držimo određenog standarda obraćanja i tretiranja određenih pojava u društvu“, dodao je Božović. Najavio je organizovanje okruglih stolova na kojima će donosiocima odluka predložiti strateške pravce razvoja u pojedinim oblastima.
Na svim fakultetima fali 10 odsto kadra
Na pitanje da li UCG fali kadar, rektor je saopštio da imaju 500 zaposlenih u akademskim zvanjima, a da su, po broju studenata, relativno veliki univerzitet. Broj studenata, kako je dodao, varira i kreće od 17.000 do 20.000, a na svim univerzitetskim jedinicama fali 10 odsto kadra, prema preliminarnim procjenama.
„Imamo potrebu za kadrom na svim univerzitetskim jedinicama, ali to je pitanje povezano sa budžetom, odnosno sa tim koliko mi možemo da priuštimo novih ljudi. To bi podrazumijevalo i određene sistemske promjene, kao što je promjena kolektivnog ugovora i izmjena određenih stavki, npr. norma časova“, dodao je Božović.
Za provjeru plagijata izvršiti konverziju iz ćirilice u latinicu
Na pitanje povodom kritika iz NVO sektora, a nakon što je saopštena informacija da na UCG ne postoje tehničke mogućnosti za provjeru autentičnosti radova za koje se sumnja da su plagirani, Božović je kazao da se na osnovu onoga o čemu su ga informisale kolege, radi o „tehničkom pitanju“.
„Softver zaista provjerava radove na latinici. Kolege su naglasile da nije problem, i ja sam znam da nije problem, da se na UCG izvrši konverzija iz ćirilice u latinicu. Međutim, suočavali smo se i sa primjedbama onih čiji se rad provjerava na plagijat, da je u tom procesu konverzije, izvršena određena supstancijalna promjena koja utiče na kvalitet samog izvještaja na kraju. I samo iz tog razloga, naša je preporuka da ako bilo koji subjekt želi da izvrši provjeru da li je rad plagijat, da se dostavlja na latičnom pismu“, poručio je Božović.
Izvor: Dan