![](https://zuns.me/sites/default/files/prosvjetni-rad/images/850x477_0.png)
Okrugli sto na temu „Potencijali za dualne studije u održavanju i jaču saradnju s privredom” održan je u amfiteatru Pomorskog fakulteta u Kotoru. Okrugli sto je dio konferencije „Održavanje 2022“ koja se ove godine održava u Budvi, Tivtu i Kotoru, od 12. do 16. septembra.
Okrugli sto je organizovan uz podršku projekta DUALMON („Jačanje kapaciteta za implementaciju dualnog obrazovanja u crnogorskom visokom obrazovanju”) i projekta DUALSCI – („Jačanje kapaciteta za implementaciju dualnog obrazovanja u sektoru visokog obrazovanja u BiH“). Skupu su prisustvovali predstavnici akademske zajednice, pomorske privrede i privatnih preduzeća iz Crne Gore, kao i okruženja.
U uvodnom dijelu, dekan Pomorskog fakulteta iz Kotora prof. dr Špiro Ivošević predstavio je Fakultet, njegovu organizaciju i glavne aktivnosti, nakon čega je prof. Darko Petković, profesor Mašinskog fakulteta Univerziteta u Zenici, govorio o aktuelnom stanju na polju saradnje univerzitetskih institucija sa priprednim subjektima u regionu i u Evropi, kao i o važečim zakonodavstvima i izazovima u tom pogledu.
Uslijedila je jako interesantno i inspirativno predavanje profesora Hagena Hokrinera (Hagen H. Hochrinner) sa Univerziteta u Gracu, koji je predstavio interesantne trendove i projekte aktuelne u okviru evropske univerzitetske zajednice kada je u pitanju dualno obrazovanje. Očekuje se da će Brisel do 2024. godine uvesti specifičan sistem mikrokredencijala čiji je cilj individualnizacija obrazovanja i kreiranje i kombinovanje visokoobrazovnih modula na osnovu potreba samih studenata i konkretne potražnje i zahtjeva potencijalnih poslodavaca. U pitanju je prevashodno saradnja sa malim i srednjim preduzećima, a cilj je otvaranje evropskih univerziteta prema zahtjevima industrije, ali i prema drugim visokoobrazovnim institucijama. U tom smislu, biće moguće kombinovati studijske module sa najrazličijih studijskih programa i univerziteta, što ranije za pojedine oblasti nije bilo zamislivo.
Ovakav fleksibilnan i inkluzivan sistem studiranja predstavljaće brži i kraći put do postizanja željenih ishoda učenja. Cilj je afirmacija i brendiranje evropskog obrazovanja i vrijednosti, pri čemu je poseban naglasak na državnim univerzitetima koji bi na ovaj način spriječili primat privatnih univerziteta u smislu brze specijalizacije i saradnje sa privrednim subjektima.
Na nivou Evrope, pokrenut je već veliki broj projekata u tom smislu, na pojedinim institucijama i na nivou pojedinih evropskih država.
Prof. Hokriner je u tom smislu istakao projekat u kojemu učestvuje i njegov matični Univerzitet u Gracu, zajedno sa još osam evropskih srodnih institucija. Projekat pod nazivom Inicijativa evropskih univerziteta za cilj ima upravo uspostavljanje sistema mikrokredencijala između ovih univerziteta u okviru kojega će studenti imati priliku da biraju module sa različitih univerziteta članica. Cilj projekta je formiranje prvog dualnog evropskog univerziteta, a činjenica da je projekat vrijedan 18.5 miliona eura govori o značaju koji evropska zajednica daje ovim novim standardima koji se nameću visokoškolskim ustanovama koje za cilj imaju konkurentnost na evropskom i svjetskom nivou, kao i efikasnije visoko obrazovanje budućih profesionalaca na međunarodnom tržištu.
U diskusiji koja je uslijedila, razmatrani su posebni izazovi u konkretnim potencijalnim odnosima sa predstavnicima privrede, međusobnim obavezama i obavezama prema studentima. Profesor Hokriner je sa učesnicima podijelimo korisna lična iskustva i iskustva studenata Univerziteta u Grazu u saradnji sa drugim evropskih univerzitetima i predstavnicima industrije.
O. Đ.