![](https://zuns.me/sites/default/files/prosvjetni-rad/images/bne-social_tcm7-300198.jpg.png)
Studijski program za psihologiju Filozofskog fakulteta u Nikšiću u saradnji sa Cepusovom kancelarijom u Crnoj Gori organizuje predavanja prof. dr Ivane Hromatko zaposlene na Odsjeku za psihologiju Fakulteta humanističkih i društvenih nauka u Zagrebu.
Ovo je jedna od brojnih aktivnosti razmjene u okviru programa međunarodne saradnje pod nazivom Neuroshare: Sharing tools and expertise in behavioral neuroscience u kom su partnerske zemlje: Crna Gora, Srbija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Slovenija, Poljska, Češka, Austrija, Mađarska.
Predavanja će biti realizovana 31. marta i 1. aprila u svečanoj sali Filozofskog fakulteta.
Ivana Hromatko je doktorirala iz oblasti biološke psihologije na Sveučilištu u Zagrebu 2009. godine. U okviru JFDP stipendije (US Department of State Bureau, 2010), dodatno se stručno usavršavala na University of South Carolina. Učestvovala je na brojnim radionicama i obukama, uglavnom iz oblasti bihejvioralne i kognitivne neuronauke. Ivana je član više naučnih i stručnih udruženja, a svoj rad je prezentovala na brojnim domaćim i međunarodnim konferencijama i objavila na desetine radova, te poglavlja u knjigama. Njena istraživačka interesovanja pokrivaju širok spektar tema iz oblasti biološke i evolucione psihologije. Među Ivaninim specifičnijim oblastima proučavanja su aktivacioni efekti polnih hormona na različite kognitivne funkcije i osnovne neuronske aktivnosti, psihofiziološki korelati aktivacije imunog sistema u ponašanju, kognitivne predrasude i heuristika u osnovi zaključivanja. Trenutno radi kao vanredni profesor na Odsjeku za psihologiju Fakulteta humanističkih i društvenih nauka.
U predavanju pod nazivom „Od Darwina do moderne evolucijske psihologije: Što smo naučili u zadnjih 150 godina?“ biće objašnjene glavne postavke evolucijske psihologije i njoj srodnih bihevioralnih evolucijskih nauka. Kratko će se osvrnuti na najčešće zablude vezane za ovo područje (genetski determinizam, redukcionizam, naturalistička zabluda, i sl.). Budući da se bilo koje ponašanje može podvrgnuti adaptacionističkoj analizi i (re)interpretaciji kroz prizmu evolucijske psihologije, zbog ograničenog vremena biće ukratko prikazano nekoliko tema iz područja koje obično izaziva najveći interes studenata: preferencije prilikom izbora partnera i ljubomora.
U predavanju naslovljenom kao „Od hormona do ponašanja i nazad: Odabrane crtice iz bihevioralne endokrinologije“ biće objašnjeno što je to bihevioralna endokrinologija (psihoneuroendokrinologija), koji su domeni ponašanja u kojima hormoni imaju značajniju ulogu te na koji se način ovaj uticaj istražuje. S obzirom na to da se radi o velikom istraživačkom području, odabrano je nekoliko „crtica“ koje bi mogle biti od interesa psiholozima te će o njima biti više riječi: uloga hormona u kognitivnim procesima, stvaranju i održavanju privrženosti te agresivnim i dominantnim ponašanjima.
O. Đ.